Древні люди просто не могли їх збудувати: вчені виявили, як споруди неоліту все ще стоять
![розкопки археологи, археологія, історія, будівництво, дольмен, Менга, споруда, кам’яний вік, неоліт, дослідження, камінь, мегаліт, матеріал, вага, монумент, інженери, точність, будівельники](https://focus.ua/static/storage/thumbs/920x465/e/bf/8c4e6656-152ff87a432d676b000ea8e6a89f6bfe.jpg?v=3615_1)
Розташований в Іспанії дольмен Менга є мегалітичною пам’яткою, збудованою між 3800 і 3600 роками до нашої ери. Донедавна вчені вважали, древні люди просто не могли його збудувати, проте нове дослідження змінило думку науковців.
Нещодавнє дослідження дольмена Менга, 6000-річної кам'яної споруди на півдні Іспанії, розкрило, які передові знання були необхідні для спорудження пам'ятки. Монументальний дольмен з масивних кам'яних блоків і колон, суперечить попереднім припущенням про інженерні можливості неолітичних суспільств, пише Arkeonews.
У Фокус.Технології з'явився свій Telegram-канал. Підписуйтеся, щоб не пропускати найсвіжіші та найзахопливіші новини зі світу науки!
Дослідження припускає, що будівельники цього мегалітичного пам'ятника володіли рівнем інженерних знань, що значно перевищував попередні уявлення. Це ставить під сумнів давню думку про те, що методи будівництва в епоху неоліту, або нового кам'яного віку, були рудиментарними.
Дослідники стверджують, що інженерія, яка стояла за дольменом Менга, охоплювала процес експериментів і навчання, подібно до наукових методів, які використовуються сьогодні. Згідно з дослідженням, було б неможливо побудувати такий складний пам'ятник між 3800 і 3600 роками до нашої ери без певної форми раннього наукового розуміння.
Автори виділяють, що жодні попередні приклади на Піренейському півострові не вказують на поступовий розвиток цього інженерного досвіду, а це ще більше підсилює передові здібності цих стародавніх будівельників.
Період неоліту в Європі, що розпочався близько 7 000 років до н. е., відомий спорудженням великих кам'яних монументів, або мегалітів. Дольмен Менга, однокамерна гробниця розміром приблизно 25 метрів в довжину і 5 метрів в ширину, складається з 32 колосальних каменів, кожен з яких значно більший за мегаліти в Стоунгенджі. Найбільший камінь, вагою близько 150 метричних тонн, приблизно в п'ять разів важчий за найбільший камінь у Стоунгенджі. Разом камені дольмена Менга важать приблизно 1140 метричних тонн.
Протягом більшої частини XX століття вважалося, що неолітичним суспільствам бракувало наукових знань, щоб будувати такі монументальні споруди. Однак нещодавні відкриття, такі як стародавня кам'яна пам'ятка Гебеклі-Тепе в Туреччині, спонукали вчених переоцінити ці припущення. Вивчення дольмена Менга привело дослідників до висновку, що будівничі, ймовірно, розуміли такі поняття, як тертя і геометрія, які мали вирішальне значення для спорудження пам'ятника.
Дослідження наголошує на точності, з якою був побудований дольмен Менга. Будівельники встановили більше третини стінових каменів глибоко в скельну породу для стабільності і розташували камені так, що вони ідеально підтримують один одного. Найбільший камінь, використаний у стелі, був сформований так, щоб розподілити навантаження в сторони, що робить дольмен Менга найдавнішою відомою спорудою, в якій використовувався принцип арки.
Мікроскопічні скам'янілості, знайдені в камінні, дозволяють припустити, що матеріали походять з кар'єру, розташованого приблизно в 850 метрах на південний захід від місця. Враховуючи, що дольмен Менга розташований на 50 метрів нижче від кар'єру, будівельникам довелося б транспортувати масивні камені вниз по схилу. Хоча деякі дослідники вважають, що каміння котили по колодах, автори дослідження припускають, що для більш плавного переміщення могли використовувати сани.
ВажливоРезультати дослідження свідчать про те, що будівельники Менги володіли не лише витонченими навичками планування та логістики, але й глибоким розумінням конструкцій та матеріалів. Вони були обізнані з фізичними принципами, такими як тертя і несуча здатність, а також з геологічними характеристиками гірських порід, які вони використовували.
Раніше Фокус писав про найвідомішу спадщину Римської імперії. Серед них, зокрема, артефакти, вартість яких оцінюють в мільйони доларів, та древні споруди, які наслідують і сьогодні.
Також ми розповідали про унікальний скарб, знайдений у Німеччині. Його виявив житель невеличкого містечка на власному подвір'ї.