Єгипет не був першим: стародавній артефакт з Азербайджану переписав історію (фото)
![розкопки гра, історія, археологія, розкопки, Азербайджан, знахідка, дошка, Єгипет, дослідження, артефакт, фішка, поле, пастухи, тварини, ігри, Азія, походження, культура, собаки, шакали](https://focus.ua/static/storage/thumbs/920x465/8/94/6dc42aa5-ba94facc70cd09a77b85829f530cb948.jpg?v=4462_1)
Під час розкопок 2018 року, археологи виявили стародавній артефакт в Азербайджані. Нещодавнє дослідження вказує на те, що це найдавніша з усіх знайдених дошок для настільної гри "Собаки та шакали".
Дослідження стародавнього артефакту, знайденого в Азербайджані, показало, що, це, можливо, найдавніша відома дошка для давньої гри, яку зазвичай називають "Собаки та шакали" або "Гра у 58 лунок". Її знайшли у 2018 році на Апшеронському півострові, неподалік від Каспійського моря, пише Arkeonews.
У Фокус.Технології з'явився свій Telegram-канал. Підписуйтеся, щоб не пропускати найсвіжіші та найзахопливіші новини зі світу науки!
Протягом багатьох років переважало переконання, що перші настільні ігри з'явилися в Стародавньому Єгипті. Однак нове дослідження свідчить про те, що ці ігри можуть мати коріння в Азії. Учені виявили, що ця гра також була поширена на Південному Кавказі приблизно в той самий час, що призводить до переоцінки її історичного походження.
"Собаки та шакали", названі так через голови тварин, вирізані на деяких ігрових фігурках, були популярною грою протягом століть, починаючи з бронзового і закінчуючи залізним віком. Ігрове поле з п'ятдесятьма вісьмома отворами, розташованими у певному порядку, датується третім тисячоліттям до нашої ери. Форми фішок варіювалися залежно від регіону, а макет дошки, що включав лінії, які з'єднували певні отвори, вказував на складні правила гри.
У Єгипті найдавнішу відому дошку цього типу знайшли в гробниці Ель-Асасіфа, що датується між 2064 і 1952 роками до нашої ери. Це, разом з іншими знахідками в Месопотамії, Леванті та Анатолії, наштовхнуло археологів на гіпотезу, що гра виникла в Єгипті або Південно-Західній Азії.
Однак нещодавні знахідки на Апшеронському півострові свідчать про протилежне. Найкраще збережений зразок виявили у Ґобустанському національному заповіднику в скельному укритті, відомому як Чапмали, поблизу Каспійського моря. Дослідники пов'язують цей зразок гри із середнім бронзовим віком, що вказує на те, що люди в цьому регіоні грали в цю гру набагато раніше, ніж вважалося.
Автори дослідження Вальтер Кріст і Рахман Абдуллаєв зазначили, що візерунок неглибоких заглиблень і вузьких каналів дуже нагадує подібні дошки, знайдені в південно-західній Азії та Єгипті.
Додаткові приклади гри виявили на таких пам'ятках, як Агашдюзю, Єні Тюркан і Дюбенді. Розташування цих дощок у таких місцях, як Чапмали, дозволяє припустити, що гра могла бути важливим аспектом повсякденного життя, особливо в зимові місяці, коли пастухи шукали притулку.
Цю теорію підкріплює аналіз фрагментів кераміки, знайдених у цих місцях, який вказує на те, що ці території посезонно займали громади пастухів. Поряд зі старішими артефактами середнього та пізнього бронзового віку, знахідки включають кераміку з культури Ходжали-Гадабай, що датується XIII-VII століттями до нашої ери. Періодична заселеність цих місць свідчить про те, що одні й ті ж групи людей зі схожими культурними традиціями могли повертатися на ці території протягом століть.
ВажливоОтримані результати свідчать про те, що Апшеронський півострів був частиною великої культурної мережі, що зв'язувала Кавказ з цивілізаціями на півдні, зокрема з Месопотамією та Єгиптом.
Хоча дослідження припускає, що гра могла виникнути в південно-західній Азії, перш ніж набути популярності в Єгипті, дослідники застерігають, що необхідні додаткові докази, перш ніж приписувати винахід гри будь-якій конкретній культурі.
Раніше Фокус писав про дивні поховальні будинки, знайдені в Норвегії. Хоча ці стародавні споруди призначалися для померлих, всередині було пусто.
Також ми розповідали про таємничу фігурку з каменю, яку знайшли ісландські археологи. Знайденому артефакту близько тисяч років і вчені не впевнені, кого саме зображає знахідка.